Politoloog Alar Kilp leidis, et peamist rolli Tartu valimisaktiivsuse tõusus võis mängida just Eesti 200 kandideerimine eesotsas Kristina Kallasega. Kuigi Eesti 200 polnud esindatud Tartu senises volikogus, sekkus uus tulija aktiivselt Tartu asjades kaasa rääkides, ühtlasi oli erakond kogu Eestis pildil, ütles Kilp.
«Debatt südalinna kultuurikeskuse ümber oli inimestele hästi arusaadav teema, mis võis aidata teha valimisotsust. Kes muidu polnud oma valikus niivõrd kindel, siis Süku ümber käinud debatt võis otsustamise teha lihtsamaks,» arvas Kilp.
Kilp lisas, et kuna Tartus on üldjoontes olnud asjad hästi, ei pruugi see innustada inimesi välja tulema. Seega võis Süku debatt inimesi mobiliseerida valima.
Oma panuse võis anda ka see, et hääletamine oli tehtud mugavamaks ning e-hääletada sai tänavu üks päev kauem kui varem.
Tartu andis paberhääle 20 570 valijat ning e-hääle 20 029. See tähendab, et e-hääletajaid oli Tartus 541 inimest vähem kui paberhääletajaid.
Tartlaste valimisaktiivsus oli 2017. aastal 49,2 protsenti, tänastel valimistel tegi valimisaktiivsus esialgseil andmeil üle viie protsendilise tõusu 54,6-ni.