Tõnu Talvi: karude tekitatud kahju saab inimene ennetada
![Mesitarud](http://f9.pmo.ee/UtqCsLkKGF2-mvIxVcwUwlkCXlk=/1442x0/filters:focal(940x741:955x756)/nginx/o/2021/10/13/14136321t1hc653.jpg)
Lihtsasti kättesaadav toit meelitab metsloomi inimese lähedusse. Karude rüüstetööde ennetamiseks soovitab keskkonnaamet mesinikel kindlustada mesitarud ning vältida muid lihtsaid toidu leidmise võimalusi.
Karud koguvad enne taliuinakut energiat ja otsivad selleks söögipoolist. Ehkki looduses on karudele toitu piisavalt, põhineb loomade käitumine instinktidel. Nii võibki juhtuda, et karu asub ettejuhtuva mesitaru või silopalli kallale, kui toidupoolis on talle lihtsasti kättesaadav. Rüüstetöö tagajärjega tegelemise asemel soovitame igal juhul eelistada võimalike probleemide ennetamist.
Et karul poleks lihtne tarusid lõhkuda, soovitame tarude ümber paigaldada elektrikarjusega kiskjatõrjeaiad. Nii pole mesikäpal lihtne toitu noolima tulla ega seeläbi aja jooksul nuhtlusisendiks kujuneda.
Kahjustuste ennetamiseks tehtud kulutusi hüvitab keskkonnaamet kuni 50 protsendi ulatuses. Selleks palub keskkonnaamet mesinikel esitada taotlus.
Mesinikele korvatud karukahjude summad on kümmekonna aasta jooksul suurenenud. Näiteks 2015. aastal rüüstasid karud keskkonnaameti teada Eestis 288 mesitaru, tänavu on ametile seni laekunud kahjuteateid 679 mesitaru kahjustamise kohta. Karud on sel aastal Eestis murdnud ka viis lammast, ühe vasika ning rüüstanud 346 silorulli.
Ilmselt on karukahjud suurenenud peamiselt seetõttu, et suurenenud on karude arvukus. Samas on aastate jooksul suurenenud ka mesinike hulk ja nende teadlikkus kiskjakahjude kompenseerimisest. Karude tekitatud kahjusid hüvitame mesinikele täies mahus. Näiteks mullu mesinikele tekitatud kahjude eest on riik hüvitisi välja maksnud 116 466 eurot.
Kuna pruunkaru on levinud kogu Eesti mandriosas, siis esines ka kahjustusi üle maa. Mullu tundsid karud tarude vastu enim huvi Harju-, Tartu- ja Viljandimaal, tänavu Järva-, Viljandi- ja Tartumaal. Eks kahjud esinevad ikka seal, kus karu ja mesitarud kokku saavad.
Inimeste juurde meelitavad karusid ka näiteks avatud kompostikastid või mujal kättesaadavad toidujäätmed. Samuti võivad karusid elamute juurde meelitada lähedal asuvasse metsatukka söögiks viidud õunad, pirnid ning loomakasvatuses tekkivad jäätmed. Selleks, et karud ei hakkaks inimeste kodude ümbruses sagedamini ringi liikuma, tasub koduõuedel ja nende lähedal vältida ka teisi lihtsaid toidu leidmise võimalusi.