Mikroorganismidel on oluline roll inimeste vaimse ja füüsilise tervise toetamisel, sealhulgas immuunsüsteemi tugevdamisel. Kui mikroorganisme meie sees ja ümber napib, suureneb allergiate ja autoimmuunhaiguste tekkimise oht. Suur hulk inimesi elab linnades ning kokkupuude elurikka loodusega võib jääda väheseks.
Teadlastele ei ole aga seni täpselt teada, milline on mullamikroobide seisund linnades ning kuidas aitab linnaruumi kujundamine hoida ja suurendada mikroorganismide jaoks soodsaid tingimusi.
Selleks, et osata teha linnakeskkonna kavandamisel nii elurikkust kui ka linnaelanike tervist toetavaid otsuseid, on Tartu ülikooli teadlased võtnud ökoloogia ja maateaduste instituudi botaanika professori Meelis Pärteli juhtimisel ette Tartu linna mullas peituvate mikroobide ulatusliku analüüsimise.
«Kaardistame Tartu mullas leiduva elurikkuse. Kui saame teada, millistes tingimustes on heade mikroobide hulk suurim, on võimalik seda tulevikus linnade kavandamisel ja linnaelanike tervise toetamisel arvestada,» selgitas Meelis Pärtel. «Samuti soovime teha kindlaks, kas eelmisel aastal maastike elurikkuse hindamiseks loodud Rohemeeter suudab mõõta ka mikroobide elurikkust.»
Uuringus tehakse tihedat koostööd Tartu ülikooli kliinikumi lastearstidega, kes on pediaatria professori Vallo Tillmanni eestvedamisel uurinud pikka aega keskkonna mõju laste allergia, 1. tüüpi diabeedi ja muude immuunvahendatud haiguste kujunemisele.
«Teame, et kokkupuude liigirikka keskkonnaga elu alguses mõjutab lapse immuunsüsteemi arengut ja võib vähendada haigestumist astmasse. Selle uuringuga soovime teada saada, kus on häid mikroobe Tartu linnas kõige rohkem, missugune on lasteaedade ja koolide õuealade liigirohkus ning kas need on seotud inimeste tervisenäitajatega,» rääkis Tillmann.