Ravimiohutuse osakonna juhataja Ott Laius ütles, et kokku on praegu Eesti inimestele manustatud 100 000 vaktsiinidoosi, neid kõiki arvestades on kõrvaltoimeteatiste osakaal olnud umbes ühel protsendil vaktsineeritutest.
Kui AstraZeneca vaktsiini eraldi vaadelda, siis selle manustamise järel on teatamiste protsent üldisest natuke kõrgem, kaks protsenti. Ott Laiuse väitel võib üks põhjus olla selles, et eri sihtrühmade inimesed käituvad kõrvaltoimetest teatades erinevalt.
Ott Laius, öelge palun, kas AstraZeneca kõrvalmõjud on näiteks Pfizer-BionTechi omadest, kui teatiste statistikat sirvida, kuidagi raskemad, tugevamad, erinevamad?
Vaktsineerimisjärgsed nähud on kõikidel vaktsiinidel üldiselt tavapärased: palavik, külmavärinad, lihas- ja liigesevalu, väsimus. AstraZenecaga on teatatud mõnevõrra rohkem palaviku esinemisest, aga jällegi, see on kõikide vaktsiinide puhul küllaltki tavapärane kõrvaltoime.
Tõsisest kõrvaltoimest AstraZeneca puhul on Eestis teatatud ühel juhul, kui patsiendil esines allergiline reaktsioon. Samamoodi võib sellist reaktsiooni ette tulla teiste vaktsiinidega. Äge allergiline reaktsioon on kõige sagedasem tõsine kõrvaltoime. See ongi peamine põhjus, miks soovitatakse mõni aeg pärast vaktsineerimist arstikabineti lähedal veel rahulikult oodata. Kui tugev allergia tekib, ilmneb see enamikul juhtudest kiiresti kohe pärast vaktsineerimist, 15–20 minuti jooksul.
Kuidas nende kõrvalmõjude ilmnedes inimesel ikkagi käituda, mida karta, millal arsti poole pöörduda?
Selliste üldiste nähtude ilmnemisel peaks lihtsalt puhkama, võtma rahulikult. Vajaduse korral tuleks palavikku alandada või valu vaigistada paratsetamooli või ibuprofeeniga, mida saab käsimüügist apteegist. Kui sümptomid kestavad kauem kui kolm päeva, tasub pöörduda arsti poole, sest tegemist võib olla ka mõne teise haigusega.