Kalda päevakeskuse sotsiaal- ja hooldustöötajate igapäevaellu ei ole kriis suuri muutusi toonud. Eakad on rahulikud ja töö kulgeb stabiilselt. Peamiselt pakutakse koduteenust varasematele hoolealustele. «Meil on ligi 450 lepingulist klienti. Uusi abivajajaid massides juurde pole tulnud,» ütles Kalda päevakeskuse juhataja Annika Sõna.
Kalda päevakeskus andis linnavalitsusele kriisiolukorras teada, et neil on võimalik vähendada igapäevast kodukoristust ning aidata uusi abivajajaid, kes üksi hakkama ei saa. Mõned abivajajad on ka lisandunud.
Uue hoolealuse külastamisele eelneb taustauuring, mille käigus veendutakse, et tal pole omakseid või tuttavaid, kes saaksid aidata. «Inimesega peetakse lühike vestlus, et mõista, kes ta on või milline on tema tervislik seisund,» selgitas Sõna. «Oluline on see, et abivajaja hooldustöötajat ei kardaks. Eakad inimesed ei usalda igaüht, kes nende ukse taha tuleb.»
Umbusaldus on eriti praegusel ajal väga põhjendatud: koduhooldustöötaja on inimene nagu iga teine, käinud võib-olla viies poes ja mitme inimese juures. «Seda teades võib mõni ehmuda niivõrd, et läheb ikkagi ise poodi,» märkis Sõna. Ta kinnitas, et kõik Kalda päevakeskuse töötajad kasutavad isikukaitsevahendeid ja lähtuvad hügieenireeglitest.
Iga abipalvega linna poole pöörduva inimese olukord on erinev. Eriolukorras võib tekkida juurde palju uusi hädasolijaid ja see nõuab head kavandamist, kuidas kõigile soovijatele abi tagada.
«Meie töötajad analüüsivad iga üksikjuhtumit eraldi ning kaaluvad telefoni või kirja teel või Skype’i vahendusel suheldes, mida probleemi korral teha,» selgitas Liivak. Uute pöördujate mured ei ole seotud ainult karantiinis püsimisega. Küsimusi esitatakse tervishoiuasutuste lahtioleku, transpordi või külastuskeeldude kohta. «Ebamäärasust ja teadmatust on küsijatel praegu palju,» lausus Liivak.
Kriisiolukorras tasub kõigil inimestel tähelepanelikumalt enda ümber ringi vaadata.
«Tuleks hetk mõelda, mida ma ise saan teha. Äkki saan naabritädilt küsida, mida ta poest soovib,» tõi Liivak näite.