Prokuratuur ei või koostada uut andmete tutvustamisest keelduvat määrust, tugineda selles uutele põhjendustele ega jätta uuesti samu andmeid tutvustamata. Kui prokuratuur kohtulahendi põhjendustega ei nõustu, võib ta esitada kaebuse kõrgemalseisvale kohtule. Praegusel juhul aga prokuratuur ringkonnakohtu määrust ei vaidlustanud.
Riigikohus märkis, et kui prokuratuur saaks jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamata jätmise põhjendust korduvalt muuta, ei saaks kahtlustatav olla kindel, et ta saab ka prokuratuuri loa vaidlustamisel ja kaebuse rahuldamisel varem tutvustamata jäetud andmetega tutvuda.
Samuti selgitas riigikohus, et kohus on pädev muu hulgas tuvastama, kas tutvustamata jäetud tekst võib sisaldada riigisaladust. Praegusel juhul on ringkonnakohtu jõustunud määrusega tuvastatud, et jälitustoimingute load selliseid andmeid ei sisalda.
Prokuratuur esitas Tartu endisele abilinnapeale Valvo Semilarskile 2017. aastal oktoobris kahtlustuse korruptsioonikirtegudes ning praegu käib Semilarski toimingupiirangu rikkumise süüasja arutamine Tartu maakohtus. Kohtuistungid vältavad kuni mai keskpaigani.
Valvo Semilarski kaitsja, vandeadvokaat Oliver Nääsi sõnul on äärmiselt kummaline, et prokuratuurile peab läbi kolme kohtuastme ja lõpuks riigikohtu abiga meelde tuletama, et jõustunud kohtuotsused on täitmiseks.
«Sisuliselt käidi sama vaidlust kaks korda vaidlemas, kuna esimese korra järel otsustas prokuratuur jõustunud kohtulahendit lihtsalt eirata. Valvo Semilarski jälituslubade ümber toimuv illustreerib hästi, kuidas Eestis kriminaalmenetlustes jõuõlad paiknevad. Isikutel on küll reaalse õigused, kuid nende realiseerimine praktikas sõltub vägagi palju prokuratuuri suvast,» selgitas Nääs pressiteate vahendusel.
Vandeadvokaadi sõnul ei oleks seda kõike vaja olnud, sest riigikohtu praktika kohaselt peavad jälitusload olema kriminaaltoimikus ning tutvustatud kaitsele ja kahtlustatavale kriminaalmenetluse lõppedes. «Täna oleme me aga olukorras, kus kohtumenetlus juba käib, jälituslubade alusel kogutud teavet on juba kohtule avaldatud, kuid kaitse saab alles nüüd jälituslubade terviktekstidega tutvuma asuda. Seda muidugi eeldusel, et prokuratuur nüüd teist korda jõustunud kohtuotsust eirama ei asu. Ega imestada poleks midagi,» lisas Nääs.