Pöördumised ei jäänud küll vastuseta, mis annab kinnitust, et linnaametnikud on probleemist teadlikud olnud vähemalt kolm aastat, kuid kahjuks on mure üksnes süvenenud.
Ma ei tea, kui palju on nende probleemidega tegelenud Annelinna selts, mille eesmärk on seista oma linnaosa kogukonna huvide eest.
Teema kerkis Facebooki grupis uuesti augusti keskel, kui annelinlase Jelena Jefimova postituse alla kirjutati üle 200 kommentaari, kus ollakse ühel meelel, et kannatus on otsas ja on aeg midagi ette võtta.
Nad lärmavad, ropendavad, vastavad agressiivselt märkustele, seletavad midagi mängivatele lastele, magavad purjuspäi pinkide peal ja põõsaste all.
Tartu Postimees küsis, kas süüdi on viinapoed või pingid. Ja küsis ka, kes aitaks. Minu seisukoht on, et aidata võib ainult seadus. Vaadakem, kuidas korrakaitseseadus sätestab avalikus kohas käitumise nõuded.
Avalikus kohas on keelatud käituda teist isikut häirival või ohtu seadval viisil, eelkõige teist isikut sõnaga, žestiga või muul moel solvata, hirmutada või ähvardada. Keelatud on tarbida alkoholi ning reostada, rikkuda, hävitada avalikus kasutuses olevat asja.
Annelinna jalutustee on ju ometi avalik koht. Kas inimesed, kes joovad alkoholseid jooke avalikus kohas, käituvad häirivalt? Jah.
Nad lärmavad, ropendavad, vastavad agressiivselt märkustele, seletavad midagi mängivatele lastele, magavad purjuspäi pinkide peal ja põõsaste all. Nad reostavad ja rikuvad vaba aja veetmiseks ja puhkamiseks mõeldud avalikke kohti. Tihti pilluvad prügi maha. Selline käitumine on seadusevastane.