Olen viimastel nädalatel saanud kümneid murelikke telefonikõnesid, kus eakamad inimesed pärivad pensionite ja nende maksustamise kohta. Samuti kerkib kohtumistel ikka ja jälle peateemaks see, mida 2018. aastal rakenduvad maksumuudatused tähendavad nii pensionäridele kui töötajatele, mida tuleb enne uut aastat teha ning kes kui palju võidab ja kes kaotab.
Üksjagu segadust on olnud avalduste esitamisega sotsiaalkindlustusametile. Ärevust on aidanud külvata ka valitsuse poliitilised vastased eesotsas Reformierakonnaga.
Seega on põhjust asjad täpsemalt ära seletada. Seda enam, et riigikogu ja valitsuse koostöös valmisid just muudatusettepanekud, mis lihtsustavad pensionäridel asjaajamist ning pakuvad soodsama lahenduse töötavatele pensionäridele.
Tahangi rõhutada, et muretsemiseks pole mingit põhjust. Tulumaksuvaba miinimumi tõus toob kasu enamikule Eesti inimestele, sealhulgas pensionäridele, kellest paljud käivad tööl edasi.
Nüüd siis puust ja punaselt maksureformist ja pensionitest.
Esmalt seda, et kõik 500 eurost väiksemad pensionid on tuleval aastal maksuvabad. Kuna tulumaksuvaba miinimumi kerkib 500 euroni kuus ja 6000 euroni aastas, siis jaanuarist kaob ära pensionäride täiendav maksusoodustus.
Teisisõnu, kui inimese pension jääb alla 500 euro, inimene ei tööta ega pole saanud ka muud maksustatavat tulu, saab ta oma pensioni täies ulatuses kätte.
Kui arvestada, et tänavu on maksuvabad kuni 416 euro suurused pensionid, siis võidavad kõik need, kelle pensionid jäävad 416 euro ja 500 euro vahele.
Veel kehtivate reeglite järgi peaksid pensionärid esitama sotsiaalkindlustusametile avalduse maksuvaba tulu arvestamise kohta, mida suur osa eakatest on varasematel aastatel ka teinud.