Uus paberile trükitud ja lakitud haldusjaotuse standardkaart mõõtudega 99 x 70 cm ja mõõtkavas 1 : 400 000 on müügil Apollo ja Rahva Raamatu kauplustes. See on pakitud pooleldi läbipaistvasse plasttorru.
Regio veebipoest saab tellida ka mituteist korda kallimaid variante, mis on paigutatud erinevatele lamedatele materjalidel.
Kaardi alaservale on kirjutatud, et 16. oktoobrist on Eestis 79 omavalitsusega haldusüksust, millest 15 on linnad ja 64 vallad. Samast ajast alates on Eestis 4794 asustusüksust, neist 47 linna, 12 alevit, 188 alevikku, 4450 küla ja 13 linnaosa.
Kui need arvud kokku liita ei ole tulemus 4794. Miks nii? Regio kartograaf Triin Laur täpsustas kaardi allservas olevat infot. Selgus, et 4794 asustusüksuse hulka on loetud ka haldusüksused, aga järgnevas loetelus on välja toodud siiski ainult asutustusüksused. Täpsem selgitus võinuks olla selline, et seisuga 16. oktoober 2017 on Eestis 4794 asustus- ja haldusüksust, ja need on: küla – 4450, alevik – 188, alev – 12, linn asustusüksusena – 37, linn haldusüksusena – 15, linnaosa (Tallinnas ja Kohtla-Järvel) – 13, vald – 64, maakond – 15.
Triin Lauri selgituse järgi on Eestis endiselt 47 linna, kui aga linnad asustus- ja haldusüksustena kokku liita, saame 52. Miks? Sest viiel linnal on nii asustus- kui ka haldusüksuse kood. Teisisõnu on need omavalitsused, kus on ka samanimeline asula: Haapsalu linn, Narva-Jõesuu linn, Paide linn, Pärnu linn ja Tartu linn.
Neile, kes soovivad haldusreformijärgseid piire ja nimesid uurida veebis, on loonud selleks võimaluse ka maa-amet.
Uued halduspiirid on lisatud sellistes maa-ameti kaardirakendustes nagu maainfo teenus, aadressiandmed, ajaloolised kaardid, kitsendused, maanteeamet, muinsuskaitse ja maardlad. Vasakul menüüs tuleb uute piiride avamiseks klikkida valikul «Haldusreformijärgne haldusjaotus».
Uute omavalitsuspiiridega kaarti saab vaadata ka Regio veebipoes. «Klikkige kaardi pildile ja liigutage luupi, siis näeb kaarti päris lähedalt,» soovitas Regio müügijuht Mirjam Parmasto.